Fiziološki poremećaji kod jagode obično se ispoljavaju na stolonima, lišću, cvjetovima i plodovima. Za utvrđivanje ovih poremćaja najčešće se uzima lišće.
Najčešći fiziološki poremećaj kod jagode prouzrokovani su nedostatkom makro i mikro elemnata u biljci ili u zemljištu. Nedostaci elemenata veoma se jasno ispoljavaju na biljkama gajenim u pjesku i fiziološkom rastvoru u uslovima staklare, a znatno teže se raspoznaju pri njivskom gajenju jagode. U poljskim uslovima biljka često ispoljava nizak sadržaj nekog elementa. Međutim, isti taj elemnt se nalazi u dovoljnim količinama u zemljištu. U takvim slučajevima dolazi do učešća nekog faktora koji ne dozvoljava biljci da se sabdije odgovarajućim elemntom.
Jagoda gajenja u njivskim uslovima najčešće ispoljava simptome fizioloških poremećaja usljed nedostatka ili viška azota, fosfora, kalijuma, magnezijuma, bora i gvožđa.
AZOT
Kada biljci nedostaje azot, tada je bokor kržljav i žućkasto zelen a prinosi su za trećinu manji, daje svega nekoliko stolona, s kržljavim živićima. Lisna površina je smanjena, a peteljka je kruta i uspravna. Manji broj stolona ima svijetlo crvenu boju. Kod biljke u rodu, za vrijeme obrazovanja ploda pa sve do berbe, starije lišće dobije oranžastocrvenu plamenu boju na unutrašnjem dijelu lista i duž nerava. Ovi simptomi su veoma slični jesenjoj boji javorovog lista. Po nekad ivica lista ima mrku boju i nekrozira prije nego što cijeli list dobije karakteristično izmjenjenu boju.
![Nedostatak azota na listu jagode](https://agrosavjet.com/wp-content/uploads/2021/05/0-02-0a-2a304c80d1c0812da84de70b6f523a63d35e95d0af20101842350cf4be0e03be_f7df46a7.jpg)
FOSFOR
Fosfor je razmješten u unutrašnjim dijelovima biljke. Kada pri apsorpciji ne može da se nabdije dovoljnom količinom fosfora iz zemljišta, biljka taj nedostatak nadoknađuje korišćenjem fosfora iz starijih biljnih dijelova naročito iz starijeg lišća. Ovo ispražnjivanje fosfora prouzrokuje pojavu plave boje koja se prvo ispoljava na sitnim venama, a zatim se širi po površini lista.
Biljka gajena u pješčanoj kulturi u kojoj nedostaje odgovarajuća količina fosfora, sporo raste, s lišćem neobično tamno zelene boje i čašastim porastom nadole. Kasnije se na sitnijim venama starijeg lišća pojavi plava boja, koja se desetak dana kasnije širi po lisnoj površini prouzrokujići bojenje čitavog lista plavopurpurnom bojom.
Porast stolona i razvoj živića svedeni su na minimum kao i proizvodnja plodova, naročito kod posađenih živića.
![Nedostatak fosfora na listu jagode](https://agrosavjet.com/wp-content/uploads/2021/05/0-02-0a-6c108d3ad2fd44c3c92e7b1d9996b4ce690660ee73052f5f5347b2fd42c5704e_d9ba2f68.jpg)
KALIJUM
Kalijum je takođe razmješten u unutrašnjim dijelovima biljke. Kada pri apsorpciji ne može da se snabdije dovoljnom količinom kalijuma iz zemljišta biljka taj nedostatak nadoknađuje kalijuma iz starijih dijelova biljke. Ispražnjivanjem kalijuma iz starijeg lišća dolazi dolazi do promjene boje lišća. Obod lista jagode dobija crvenopurpornu boju koja se širi ka sredini lista. Pri osnovi lista formira se neka vrsta trougla zelene boje, a oko njega crvenopurpurna boja. Na ivici lista crvenkasta boja može preći u mrku i imati izgled sprženosti. Osim toga, broj stolona živića je sveden na minimum, stoloni su tanki i kratki, s jednim do dva živića kržljavog porasta.
![Nedostatak kalijuma na listu jagode](https://agrosavjet.com/wp-content/uploads/2021/05/0-02-0a-1661c888d9c8b02663389a5c344e67e657c6ebfde9e4ae1eb024501805e5bd28_66701f91.jpg)
MAGNEZIJUM
Slično fosforu i magnezijum se skladišti u sjemenu. Kada ne može da obezbijedi dovoljne količine magnezijuma iz zemljišta za novi porast i razvoj sjemena, biljka koristi magnezijum iz najstarijeg lišća. Tada se na lišču prvo pojave sitne, crvenkastopurporne tačkice između vena, a nešto kasnije one se brojno povećaju i spoje, tako da cijela površina između i duž vena od osnove do vrha dobije crvenkastopurpornu boju, a nervatura lista ostaje zelene boje.
![Nedostatak magnezijuma na listu jagode](https://agrosavjet.com/wp-content/uploads/2021/05/0-02-0a-09c046b57de78c903c5c2b291e18f23fc0052d07790eae27911c3a34a7bc101f_641aaf92.jpg)
BOR
Bor učestvuje u oko 15 različitih procenata u biljci, među kojima navodimo samo najznačajnije: klijanje sjemena, vitalnost polena, razviće ćelija, korišćenje skroba i šećera u ishrani biljaka, formiranje nukleinskih kiselina i supstancija koje su u vezi s prenošenjem genetskih karaktera.
Prvi simptomi nedostatka bora zapašaju se na mladom lišću jagode, čiji vrh se povije i izgleda, kao spržen. Nešto kasnije pojavi se hloroza na listu, stablo i dijelovi ploda oplutnjave, korijen postaje krt, a tačka porasta počinje da izumire.
![](https://agrosavjet.com/wp-content/uploads/2021/05/0-02-0a-2bb5ff33744c142efdf9787b2aa62cc3ee270bdc3da9bd2b960ce1cce2581b46_2bddceec.jpg)
![](https://agrosavjet.com/wp-content/uploads/2021/05/0-02-0a-feaa8f9407953ac545bbb729e86ae313b9721805e94913cc565cf2e7a6cd288f_9f5e00fa.jpg)
GVOŽĐE
Gvožđe je glavni elemnt za sintezu hlorofila i od značaja je za fermente koji utiču na disanje biljke. Simptomi nedostatka gvožđa mogu se ispoljiti na biljci iako je apsorbovana odgovarajuća količina ovog elemnta jer apsorbovana gvožđe nije uvijek aktivno.
Gvožđe nije razmještetno i skladišteno u unutrašnjim dijelovima biljke kao neki drugi elementi. Stoga se prvi simptomi nedostatka gvožđa pojave na mladom lišću jagode razvojem hloroze između nervature lista. Kasnije cijela površina lista zajedno sa neraturom izgubi zelenu boju, a novo lišće je bijele boje. Matična biljka i živići slabo rastu a prinosi su beznačajni.
![Nedostatak gvožđa na listovima jagode](https://agrosavjet.com/wp-content/uploads/2021/05/0-02-0a-293c66f14c9ab85dd56c7e0831c2032b4aeaa78f5e97c02ca9b20603b58d1475_410e6de2.jpg)
Izvor: agrosavjet.com
PROČITAJTE:
SAVJETI ZA POČETNIKE – 7 TAJNI ZA NAJVEĆI PRINOS JAGODA
Kakvo zemljište odgovara jagodama za postizanje visokih prinosa?